![Daglig leder Malin Vold Iversen i Norlandia Lysejordet og fagdirektør Hege Ceceilie Eikseth (innfelt) i Norlandia Barnehagene.](https://image.barnehage.no/259196.webp?imageId=259196&x=0.00&y=0.00&cropw=100.00&croph=96.77&width=960&height=624&format=jpg)
– Blir en god støtte i arbeidet vi allerede er i gang med
De neste tre årene skal Norlandia-barnehagene i hovedstaden samarbeide med OsloMet. Målet er å bli enda bedre på veiledning og didaktisk planlegging.
– Jeg gleder meg veldig til å komme i gang, sier daglig leder Malin Vold Iversen i Norlandia Lysejordet.
Nylig ble Norlandia-barnehagene i hovedstaden tildelt midler fra Statsforvalteren i Oslo og Viken gjennom Rekomp-ordningen. Midlene skal gå til å styrke kompetansen innen veiledning og bruk av didaktiske planer.
Tildelingen skjer på bakgrunn av et samarbeid med OsloMet, og målet er at prosjektet skal bidra til støtte av eksisterende utviklingsarbeid og ytterligere forbedring av den pedagogiske praksisen blant de ansatte – og særlig lederteamet i barnehagen.
Det opplyser fagdirektør i Norlandia, Hege Cecilie Eikseth.
Ved å styrke kompetansen innen både veiledning og didaktikk, ser hun for seg at den pedagogiske praksisen blir enda mer strukturert.
– Vi mener dette er viktig for å sikre høy kvalitet for barna, sier hun.
Kollektiv læring
Eikseth sier barnehagene allerede jobber godt med kvalitetshevende tiltak.
– Likevel kjenner vi på et behov for økt kompetanse i implementerings- og utviklingsarbeid.
– Bruk av veiledning og didaktikk er viktige prinsipper for å fremme kollektiv læring, og vi opplever at kompetansen hos lederne våre kan styrkes når det gjelder å omsette planer til praktisk arbeid ved hjelp av didaktikk og veiledning, sier hun.
Fagdirektøren trekker frem en OECD-rapport fra 2020 og forskning fra Brunsek med flere, som peker på at kjennetegn ved profesjonsutviklingsmodeller som lykkes, er vedvarende mulighet for observasjon og refleksjon, at man samarbeider, prøver ut ny praksis mellom refleksjonene og får veiledning underveis.
– Dette er noe av bakgrunnen for at vi søkte om midlene hos statsforvalteren.
Felles grunnlag
I løpet av prosjektperioden skal det blant annet arrangeres flere fagsamlinger med didaktikk som tema, opplyser fagdirektøren.
– Da jeg begynte å jobbe i Norlandia for noen år siden oppdaget jeg at det varierte i hvor stor grad barnehagene brukte didaktiske planer i hverdagen, forteller hun.
– Didaktikken er sentral for å sørge for at man har et felles grunnlag for det man gjør på den enkelte avdeling. Praksis skal være fundert på god refleksjon og skriftliggjøring, legger Eikseth til.
Evaluere og justere
Didaktikken har som formål å bedre praksis gjennom å gi redskaper for refleksjon over pedagogiske prosesser, skriver NDLA på sine nettsider.
«En vid definisjon av didaktikk inkluderer spørsmål og overveielser av både begrunnelser, mål, innhold, praktisk tilrettelegging (organisering) og vurdering av det arbeidet vi gjør. Det dreier seg om refleksjon omkring spørsmålene hva, hvorfor og hvordan vi vil gjøre/veilede/klargjøre/undervise og i tillegg hvordan det gikk, og hva vi vil vi forkaste, forbedre eller ta med oss videre» skriver de.
– Hvis vi for eksempel ønsker økt språklig deltakelse for barna under måltidet, kan vi sette opp noen punkter for hvordan vi ønsker å få det til. Vi må også se på hvilke rammefaktorer som kan virke stimulerende eller begrensende. Deretter prøver vi ut, evaluerer og justerer. Didaktiske planer hjelper oss med å få en felles forståelse av hva som skal skje, sier Eikseth.
Det er lett å bli blind for egne rutiner, påpeker hun.
– Derfor bruker vi observasjonsverktøyet CLASS i barnehagene våre. Vi observerer hverandre for å finne ut hvordan samspillet mellom barn og ansatte er på den enkelte avdeling. Etterpå får hver avdeling en rapport om hva som er blitt observert. Da kan det hende at man får tilbakemelding nettopp på at barna er delvis deltakende under måltidet. Og hvis man ønsker at de skal være mer deltakende, så må man lage en god plan for det.
Tre år
Tilskuddsmidlene på totalt to millioner kroner skal utbetales over en periode på tre år. Midlene er utdelt av Samarbeidsforum for Oslo og øremerket til veiledning og didaktisk kompetanseutvikling ved OsloMet, opplyser Eikseth.
– UH-sektoren får størstedelen av midlene fordi de følger oss med cirka fire ansatte. Vi vil bruke våre midler på frikjøp av prosjektkoordinator. May Helen Johansen arbeider som fagleder i Norlandia Voksentoppen ski - og friluftsbarnehage. Hun skal koordinere OsloMet og Norlandia slik at møter og planer flyter godt.
Prosjektet har oppstart i september og skal vare ut mai 2027.
Daglig leder i Norlandia Lysejordet, Malin Vold Iversen, ser frem til å komme i gang.
– Veiledning og didaktiske planer er noe vi allerede jobber godt med, så dette er ikke noe nytt for oss, men vi kan alltid utvikle oss og bli bedre, sier hun.
Bevare og utvikle
Barnehagen ligger på Røa i Oslo. Den har 87 barn og 20 ansatte fordelt på fem avdelinger.
– Vi har engasjerte ansatte som liker å gjøre det lille ekstra for barna og hverandre. Da blir det veldig morsomt å være både liten og stor i barnehagen, sier Iversen.
– Hvordan jobber dere med prosjektets to temaer i dag?
– I arbeidet med CLASS står didaktiske planer sentralt. Ut ifra rapporten hver avdeling mottar etter å ha blitt observert, lages det to planer. Én for hvordan vi skal bevare det som er bra og én for hvordan vi skal utvikle oss på de områdene vi trenger å bli enda bedre på, forteller Iversen.
Hele personalet er med på å utarbeide disse planene slik at alle føler eierskap til dem, opplyser hun.
Mer systematikk
Lederen synes det er bra at prosjektet skal gå over tre år.
– Vi er takknemlig for å få muligheten til å bruke god tid på dette og få ekstra støtte til å systematisere arbeidet vi er i gang med. For vi utarbeider jo planer og jobber med dem, men vi ønsker at de skal bli enda mer «levende», sier Iversen.
Det samme gjelder veiledning, forteller hun.
– I dag er det veldig mye løpende veiledning ute på avdelingene våre. I tillegg har vi personalmøte hver måned der vi jobber både på tvers av huset og avdelingsvis med ulike caser. Da reflekterer vi sammen rundt situasjoner vi kan komme opp i. Det blir også en form for veiledning.
– Jeg gleder meg til å få støtte til å systematisere dette arbeidet i enda større grad og over tid, sier Iversen.
Første samling i høst
I november samles ansatte fra om lag 20 barnehager til kickoff i prosjektet.
– Hvordan skal dere jobbe fremover?
– Vi ser for oss en blanding av nettverkssamlinger for styrere og pedagogiske ledere og fagdager for hele personalet, hvor vi kommer til å ha faglig innhold knyttet til prosjektets to temaer. Vi har også snakket om å arrangere noen veiledningsseminarer. Da vil ledere i den enkelte barnehage få veiledning av fagfolk ved OsloMet ut ifra barnehagens lokale behov, i tillegg til å få økt kunnskap om hvordan de kan veilede sine ansatte, forteller fagdirektør i Norlandia-barnehagene, Hege Cecilie Eikseth.