DEBATT
![<span class=" italic" data-lab-italic_desktop="italic">Marte von Krogh er leder for Matvalget, og skriver om barnehagemat og kostpenger.</span>](https://image.barnehage.no/232429.webp?imageId=232429&x=0.00&y=0.00&cropw=100.00&croph=89.61&width=968&height=580&format=jpg)
– Verdien på barnehagematen kan ikke måles i kroner alene
– Det er i dag større hinder for å servere sunne og bærekraftige måltider til barnehagebarna enn kostprisen, skriver innleggsforfatteren.
- Dette er et innsendt bidrag, og gir uttrykk for skribentens meninger og holdninger. Vil du delta i debatten? Send gjerne inn innlegg hit.
Måltidstilbudet i barnehager er debattert en del denne våren både i lokalaviser og fagpresse. Å gi barn mulighet til å spise sunn og bærekraftig mat i barnehagene er et gode og Matvalget støtter at temaet løftes. Debatter om mat i barnehager har en tendens til å kun handle om kostpris, tak på makspris, feil tidsbruk osv. Vi opplever at man må heve blikket over en debatt som følger de kjente ideologiske skillelinjene og se at gode måltidstilbud handler om mer enn bare penger. Som veiledningstjeneste er vi godt kjent med hvor skoen trykker.
Matvalget er en ikke-kommersiell veiledningstjeneste for storkjøkken som ønsker å legge om til mer bærekraftig matservering. Vi hjelper barnehager, skoler, jobbkantiner og kjøkken for eldreomsorgen med å endre måltidstilbudet i en retning som er bedre både for kloden og de som spiser. Vi har konkret erfaringer med å veilede kommunale barnehager i flere bydeler i Oslo, deriblant St. Hanshaugen, Østensjø og Søndre Nordstrand, og vet godt hvor skoen trykker.
La oss ta det økonomiske først: Det er fullt mulig å servere sunne og bærekraftige måltider i barnehager til en rimelig kostpris. Gjennom vår veiledning har barnehager servert fire måltider i uka hvor maten er laget fra bunnen av, bestående av grønnsaker, grove kornvarer og fisk, og hvor 50 % av råvarene er økologiske. I tillegg har barnehagene redusert matsvinnet betydelig. Alt dette har de fått til på gjeldende kostøre. I Oslo kommune vil det si 180 kroner per barn i måneden eller 8 kroner per måltid.
Oslo kommune har et av landets laveste kostpriser og det er ikke unaturlig å diskutere om prisen bør justeres, spesielt gitt en generell prisøkning på mat. Men det er altså mulig å servere barnehagemåltider som er smakfulle, næringsrike, som metter, som tilfredsstiller flere miljøparametere og som er sosialt utjevnende innenfor rammene i dag.
Samtidig vet vi at en høyere kostpris ikke automatisk gir bedre mat- og måltidskvalitet. Det er i dag større hinder for å servere sunne og bærekraftige måltider til barnehagebarna enn kostprisen, og vi vil fremheve tre av dem:
1. Det trengs en overordnet og samordnet mat- og måltidspolitikk for barnehager på nasjonalt og kommunalt nivå og i den enkelte barnehage som favner og forener bærekraft og folkehelsehensyn. Denne må følges opp med en konkret plan for mattilbudet i hver enkelt barnehage. Dette tok Forbrukerrådet og Kost- og ernæringsforbundet opp i sin rapport «Barnehagemat: Næring til liv, lek og læring» allerede i 2018.
2. Vi må omdefinere matlaging fra noe som stjeler tid fra kjerneoppgaver til de ansatte til å nettopp være en av kjerneoppgavene som det settes av tid til å håndtere. Mat er et like grunnleggende behov som søvn, trygge og faste rutiner og omsorg. Mat og måltider må anerkjennes som en viktig del av den omsorgen og tryggheten barn som tilbringer en hel voksen arbeidsdag i barnehagen trenger og fortjener. Mat er dessuten ikke bare et basisbehov, men også en fantastisk pedagogisk arena og en kilde til livsmestring. Barna kan utvide smakshorisonten og lære å sette maten de spiser inn i en sammenheng, enten det er hvor maten kommer, sammenhenger mellom mat, kropp og helse, eller å oppleve ulike matkulturer – for å nevne noe.
3. Vi trenger å styrke vilkårene for å lage mat som er både sunn og miljøvennlig. Dette betyr på den ene siden en kompetanseheving hos ansatte i barnehager og tilgang på ernærings- og matfaglig støtte, og tilgang til ordentlig matlagingsutstyr og fasiliteter til å lage mat på den andre. Det er en vesentlig forskjell mellom å lage mat i barnehage og mat til eget barn. Barnehagemat produseres i større volum og med flere eksterne krav enn måltidene hjemme, og dette legger noen føringer på hvordan barnehagemåltidene bør rigges. Samtidig trenger på ingen måte maten å være komplisert. I vår veiledning er vi opptatt av å vise at sunn og bærekraftig mat gjerne kan være enkel, men den må lages fra bunnen av og med rimelige, næringsrike råvarer. Det går faktisk hardere ut over kostpengene å ha et mattilbud bestående av kjøpebrød og tubeost, enn å bake brødet og servere enkle grønnsaksbaserte retter selv.
Vi vet godt at ansatte i barnehager har mye de skal rekke i løpet av en dag og at barnehager møter mange krav og forventninger knyttet til blant annet matlagingen. Matvalget har gode erfaringer fra barnehagene vi har veiledet, men vi ønsker ikke å fornekte spagaten mange barnehageansatte opplever at de står i. Det er krevende å gi barn et godt mattilbud. Samtidig er det en enorm fallitterklæring å ikke forsøke å sikre barn som vokser næringsrik mat, gode matvaner og en kilde til glede og livsmestring.
Griper vi tak i de tre punktene over er vi godt på vei.